LSD kan virke skummelt for mange,
mens andre kaller psykedelika for redningen.
«Marie» (28) bruker heller LSD enn antidepressiver
Denne høsten har «Marie» valgt å mikrodosere. Det vil si at hun hver andre eller tredje dag har tatt mellom 5 og 10 mikrogram av det ulovlige rusmidlet LSD, tilsvarende cirka 10 prosent av en standard brukerdose.
Dette vil hun fortsette med over en lengre periode. Målet hennes har vært å endre sinnstilstanden.
Men hva skjer når hun ruser seg i hverdagen? Kan mikrodosering være løsningen mot depresjon, eller fører det med seg nye problemer?
P3.no har denne høsten holdt en løpende dialog med henne, da hun gikk inn i sin andre periode med mikrodosering. Hun har også loggført effektene av LSD-behandlingen i en dagbok, som du kan følge i saken.
Siden besittelse og bruk av LSD er ulovlig og kan straffes med inntil seks måneder i fengsel, er identiteten til «Marie» skjult.
Antidepressiver som 13-åring
Marie oppsøkte psykedelika fordi hun tenkte dette kunne blir en redning for psyken hennes. I 15 år har hun hatt dårlige erfaringer med antidepressiver, og i en periode antipsykotika. LSD er ikke kjent for å ha de samme bieffektene, noe som gjorde det til et aktuelt alternativ for Marie.
– Man lever i en evig runddans med psyken. Du går opp og ned av grøfta hele tiden. Du legger på deg, du går ned i vekt, kanskje sovner du også brått i skoledagen – hjernen din blir til grøt, sier hun om medisinene hun gikk på før.
Hun var, med hennes egne ord, «dritlei». Antidepressiver var derfor ikke et alternativ da det smalt i november 2020:
Marie fikk påvist korona, mistet jobben på grunn av permittering og ble nødt til å låse seg inne på det tolv kvadratmeter store soverommet i isolasjon, for å verne kollektivet.
– Jeg husker jeg tenkte: «Vet du hva? Nå bare kjører vi på. Her er det bare meg, ingen skal inn, og ingen skal ut.»
I tre år hadde hun hørt om de gode resultatene venner hadde av å mikrodosere psykedelika – og takket være en kompis hadde hun 25 lapper, eller dråper, med LSD liggende.
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/0718f960-577e-4a8d-98f9-60577eba8db1/20211014150130/0718f960-577e-4a8d-98f9-60577eba8db1_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/0718f960-577e-4a8d-98f9-60577eba8db1/20211014150130/0718f960-577e-4a8d-98f9-60577eba8db1_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/0718f960-577e-4a8d-98f9-60577eba8db1/20211014150130/0718f960-577e-4a8d-98f9-60577eba8db1_1080.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/248a800c-ceec-4a0f-8a80-0cceecea0ff2/20211014102913/248a800c-ceec-4a0f-8a80-0cceecea0ff2_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/248a800c-ceec-4a0f-8a80-0cceecea0ff2/20211014102913/248a800c-ceec-4a0f-8a80-0cceecea0ff2_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/248a800c-ceec-4a0f-8a80-0cceecea0ff2/20211014102913/248a800c-ceec-4a0f-8a80-0cceecea0ff2_1080.jpg)
Hun klipte opp lappene og tok en liten dose hver dag. Det begynte først med de ti dagene i isolasjon i november, men hun holdt prosjektet gående ut februar, altså i fire måneder.
– Veldig mange satt med en «nå går alt til helvete»-holdning, under den verste koronaperioden i Oslo. Jeg var ganske rolig og tilfreds. Dagene mine gikk med til å tegne, slappe av, høre på musikk, lese bøker, male og bare kjenne på tankene mine.
Til tross for omstendighetene husker Marie tilbake til sitt første prosjekt med mikrodosering med idyll.
I full ekstase eller rett ned i kjelleren
Da Marie var hjemmeværende, fra november 2020 til februar 2021, hadde hun fått slappe av i sin egen lille boble. I denne perioden var det heller ikke noen eksakt målt dosering hun hadde benyttet seg av.
Men da hun høsten 2021 begynte på igjen med mikrodoseringsprosjektet, var hun i full jobb.
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/81d3b706-2e4d-4516-93b7-062e4d251637/20211014155744/81d3b706-2e4d-4516-93b7-062e4d251637_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/81d3b706-2e4d-4516-93b7-062e4d251637/20211014155744/81d3b706-2e4d-4516-93b7-062e4d251637_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/81d3b706-2e4d-4516-93b7-062e4d251637/20211014155744/81d3b706-2e4d-4516-93b7-062e4d251637_1080.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/27d5b597-5909-48cc-95b5-975909c8ccca/20211014155831/27d5b597-5909-48cc-95b5-975909c8ccca_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/27d5b597-5909-48cc-95b5-975909c8ccca/20211014155831/27d5b597-5909-48cc-95b5-975909c8ccca_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/27d5b597-5909-48cc-95b5-975909c8ccca/20211014155831/27d5b597-5909-48cc-95b5-975909c8ccca_1080.jpg)
Samtidig som hun begynte sin andre runde med mikrodosering, skrev Marie dagbok for å loggføre startfasen. Da var hun også mye nøyaktigere med doseringen, og ifølge henne selv startet prosjektet veldig bra.
«Merker fint lite til angsten. Lite tankekjør. Er det placebo? Føler meg veldig klar for høsten og mørketid. Aldri vært det før. Gøy», skrev Marie på første side av dagboken.
Men det har vært utfordringer. Marie beskriver seg selv som en med et bredt følelsesspekter, og hun mener LSD-en fremhever disse sidene ved henne.
– Er jeg glad, er jeg i ekstase. Når jeg er lei meg, er det rett ned i kjelleren. Et par ganger har jeg tatt ting mye mer inn over meg selv i negativ forstand.
Dette merket hun også ved seg selv da hun skrev dagboken, som hun har delt med P3.no.
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/619156bd-0d31-44ba-9156-bd0d3174bad1/20211014102357/619156bd-0d31-44ba-9156-bd0d3174bad1_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/619156bd-0d31-44ba-9156-bd0d3174bad1/20211014102357/619156bd-0d31-44ba-9156-bd0d3174bad1_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/619156bd-0d31-44ba-9156-bd0d3174bad1/20211014102357/619156bd-0d31-44ba-9156-bd0d3174bad1_1080.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380/20211014102020/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380/20211014102020/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380/20211014102020/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380_1080.jpg)
I forkant av prosjektet rådførte Marie seg med Psynapse, en organisasjon som jobber for å fremme anerkjennelse av psykedeliske stoffer og MDMA til rekreasjon og spirituelt og terapeutisk formål.
Da ble hun fortalt at «nå som hun følger en mer eksakt plan, vil hun reagere annerledes enn hva hun har gjort tidligere, frem til følelsesspekteret stabiliserer seg».
For Marie betød det at mat på restauranter smakte bedre, og sex føltes bedre, men at hun begynte å tvile mye på seg selv.
Les om Maries oppsummering av de første dagene av mikrodoseringen her:
Vanskelig å si hva som er placebo
![Et bilde av Jørn. Han er en ung mann med briller, og står utendørs og smiler, mens han har på seg varme klær: vinterjakke og skjerf.](https://p3.no/wp-content/uploads/2021/11/Portrett-Mjelva-2020-1150x767.jpg)
P3.no har tatt kontakt med styrelederen av Psynapse, Jørn Kløvfjell Mjelva, for å høre hva han synes om Maries historie.
– «Marie» sverger ved resultatet for sin egen del. Vil det bety at mikrodosering av psykedeliske stoffer i teorien burde virke positivt for alle?
– Ut fra den beste kunnskapen vi har i dag, har vi ikke noe forskningsmessig belegg for å si at mikrodosering har en effekt ut over placebo, sier Jørn.
Han forklarer at det er blitt gjort enkeltstudier på mikrodosering, hvor det er blitt placebokontrollert. Det vil si at det er testet på folk som ikke vet om de får psykedeliske stoffer eller noe annet (en placebo).
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/41f70d83-84bb-4fbe-b70d-8384bb9fbe5b/20211014102451/41f70d83-84bb-4fbe-b70d-8384bb9fbe5b_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/41f70d83-84bb-4fbe-b70d-8384bb9fbe5b/20211014102451/41f70d83-84bb-4fbe-b70d-8384bb9fbe5b_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/41f70d83-84bb-4fbe-b70d-8384bb9fbe5b/20211014102451/41f70d83-84bb-4fbe-b70d-8384bb9fbe5b_1080.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/1c95a94c-ed2d-49de-95a9-4ced2da9ded9/20211014103051/1c95a94c-ed2d-49de-95a9-4ced2da9ded9_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/1c95a94c-ed2d-49de-95a9-4ced2da9ded9/20211014103051/1c95a94c-ed2d-49de-95a9-4ced2da9ded9_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/1c95a94c-ed2d-49de-95a9-4ced2da9ded9/20211014103051/1c95a94c-ed2d-49de-95a9-4ced2da9ded9_1080.jpg)
Selv om deltakerne i studiene kunne vise til økt velvære, forklarer Jørn at det er vanskelig å skille ut hva som er en placeboeffekt.
– Men på den andre siden har vi heller ikke noe belegg for si at det er store eller betydelige risikoer ved det å mikrodosere.
Jørn har også gjort opp sin egen refleksjon:
– Jeg vil ikke være en som sier at mikrodosering av LSD er å anbefale fremfor antidepressiver, men jeg har en forståelse for at folk foretrekker det. Jeg tenker at i den grad at folk opplever bedring med mikrodosering med LSD, og de opplever færre bivirkninger enn fra antidepressiver, så er det egentlig det viktigste.
Staten stiller seg imot
Statens legemiddelverk stiller seg derimot tydelig imot mikrodosering av psykedeliske stoffer som behandling i dag.
– Her snakker vi om jevnlig bruk over mange uker, måneder og kanskje år. Vi har ingen dokumentasjon på hvilken effekt LSD og psilocybin har i lengden, forklarer fagdirektør Steinar Madsen.
Det er høy terskel for at Legemiddelverket gir tillatelse til bruk i behandling. Dette krever svært grundig forskning og dokumentasjon fra et legemiddelfirma. I dag eksisterer ikke en slik forskning.
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380/20211014102020/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380/20211014102020/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380/20211014102020/705631c6-1ce0-4b83-9631-c61ce03b8380_1080.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/5dac6379-037c-4fd0-ac63-79037c9fd051/20211014101315/5dac6379-037c-4fd0-ac63-79037c9fd051_360.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/5dac6379-037c-4fd0-ac63-79037c9fd051/20211014101315/5dac6379-037c-4fd0-ac63-79037c9fd051_720.jpg)
![](https://mediaorigin.nrk.no/movingstill/5dac6379-037c-4fd0-ac63-79037c9fd051/20211014101315/5dac6379-037c-4fd0-ac63-79037c9fd051_1080.jpg)
Men ulovlige rusmidler har blitt lovlig til behandling tidligere. I 2013 ble medisinsk cannabis godkjent av Legemiddelverket, selv om det i dag kun er et fåtalls pasienter som har fått en slik behandling innvilget. I tillegg ble det i 2020 lovlig for behandlere å bruke ketamin til behandling mot depresjon.
I USA er cannabis også blitt tilgjengelig som reseptbelagt legemiddel i de aller fleste stater. I tillegg er det der blitt avkriminalisert og til og med lovliggjort til rekreasjonell bruk i flere stater.
Fremtidig mikrodosering i Norge?
Tidligere i år ga Andreas Wahl Blomkvist, som er lege i rus- og avhengighetsmedisin, ut boka «Ulovlig medisin». Kort oppsummert snakker han om hvordan samfunnet har tatt feil av en rekke medisiner og rusmidler. Han kommenterer regjeringens ståsted når det kommer til «krigen mot narkotika» og oppgir fordeler ved bruk av ulike rusmidler i medisin.
P3.no tok med Maries historie til Andreas for å høre hva han tenker om prosjektet hennes.
– Mener du hun bør fortsette å mikrodosere når hun oppnår gode resultater?
– Det blir vanskelig for meg å gi noen anbefalinger når jeg ikke kjenner til hennes sykehistorie. Jeg vil råde henne til å være åpen om mikrodoseringen med sin behandler, så de kan jobbe sammen og finne en løsning på det.
– Men finnes det noen leger i Norge som vil anbefale henne å fortsette med LSD, om dette er den beste løsningen for henne selv?
![Et bilde av Andreas. Han er en ung lege med hvit legefrakk på og en mørk skjorte under. Han har lyst hår og smiler.](https://p3.no/wp-content/uploads/2021/09/Andreas-Wahl-Blomkvist-1024x1024.jpg)
– Det er godt poeng! Mange leger vil nok vegre seg for implisitt å si at «du bør fortsette å bruke LSD og drive med selvmedisinering». Men om hun fortsetter, må dette være på eget ansvar.
Andreas tror ikke det finnes mange leger i Norge som vil innta rollen som rådgiver i denne typer prosjekter, selv om han også påpeker at det ikke er funnet noen betydelige risikoer ved mikrodosering.
– Det blir tatt millioner av brukerdoser med psykedelika verden over. Mange mikrodoserer over lengre tid. Jeg vil tro at om det var veldig skadelig for mennesker, ville vi visst det nå, sier Andreas, men legger til:
– Vi kan ikke utelukke at noen individer er sårbare og kan få enkelte negative helseeffekter vi ikke vet noe om. Man må trå varsomt, spesielt når man skal komme med anbefalinger rundt dette.
Andreas tror likevel Norge kommer til å se nærmere på mikrodosering av psykedelika i fremtiden.
På ubestemt tid
Etter å ha mikrodosert i seks uker i høst, traff Marie P3.no til et siste intervju og overlevering av dagboken.
![Et bilde av noe som kan likne en beholder med nesedråper. Den har en etikk på seg hvor det står skrevet SOLSKINNSDRÅPER](https://p3.no/wp-content/uploads/2021/11/Solskinnsdraper-1150x767.jpg)
– Jeg burde egentlig ha angst av å sitte her nå. Flere ganger har jeg tenkt: «Hva er det jeg driver med?» forteller hun.
Hun kjente fortsatt på et «eksplosivt» følelsesspekter. Men til tross for dette, mente hun å ha funnet en indre ro og snillere sinnsstemning.
– Det er jo nettopp derfor jeg gjør dette – jeg vil lande litt. I løpet av disse seks ukene har jeg merket store endringer. Jeg skal ikke si at livet er lettere, men jeg møter verden på en annen måte. Det ikke så jævla ille å stå opp eller å få unnagjort ting hverdagen. Jeg har ikke det samme behovet for å prokrastinere. Fokuset hadde jeg håpet kanskje skulle bli litt bedre, men jeg vimser rundt, og det er jeg egentlig ganske tilfreds med, sier hun og gliser bredt.
Hun er veldig spent på veien videre, for denne gangen skal hun fortsette å mikrodosere på ubestemt tid.
![En logo for TV-serien Rus.](https://p3.no/wp-content/uploads/2021/10/rus-sort-bakgrunn-logo.jpg)
Rusmidler er temaet i dokumentarserien «Rus», der programleder Leo Ajkic opplever rusen på godt og vondt. Se serien i NRK TV nå!
LES MER OM DE ULIKE RUSMIDLENE:
LES MER OM RUS: